2013.05.24.
Csíksomlyói búcsú – „A boldogság
a hit következménye”
A boldogság a
hit következménye, és ez utóbbi a legteljesebb választ nyújtja
az emberek legégetőbb kérdéseire, így aki belép a hit kapuján,
nem veszít el semmit abból, ami az emberi életet boldoggá, széppé,
szabaddá teszi – fejtette ki május 18-án Csíksomlyón Ternyák
Csaba egri érsek, az idei pünkösdi búcsú főszónoka.
A csíksomlyói
ferencesek szervezte legnagyobb magyar zarándoklatra több százezren
érkeztek Erdélyből, Magyarországról és a világ minden tájáról.
A székelyföldi zarándokok egy része a hagyományoknak megfelelően
gyalogosan érkezett Csíksomlyóra. A helyszínre vezető csíkszeredai
Szék utcán szombat reggel tömött sorokban haladtak a zarándokok
a csíksomlyói kegytemplom felé, amely elől aztán
felkapaszkodtak a hegynyeregbe. A hagyomány szerint keresztaljáknak
nevezett (kereszt alatt vonuló csoportok) élén tábla jelzi a
település nevét, ahonnan a csoport érkezett. Az egyházi zászlók
mellett megannyi magyar és székely zászló is tarkította a képet.
A felvonulás hangulatát azok az egyházi énekek, imádságok
határozták meg, amelyeket egyes csoportok háton vitt, hordozható
kihangosítókon tettek hallhatóvá. A moldvai csángók
csoportjai hagyományos népviseletbe öltözve érkeztek a helyszínre,
de székely népviseletben vonultak fel például a székelyudvarhelyi
Tamási Áron Gimnázium diákjai is.
A
búcsún magánszemélyként részt vett Áder János magyar köztársasági
elnök is, felesége társaságában. Személyében első
alkalommal vesz részt a zarándoklaton hivatalban levő magyar államfő.
Mellette jelen volt egyebek között Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes,
de a KDNP teljes parlamenti frakciója is. A magyar állami vezetőkkel
együtt vonult a hegyre Kelemen Hunor, az RMDSZ elnöke és Toró
T. Tibor, az Erdélyi Magyar Néppárt elnöke.
Szentbeszédében
Ternyák Csaba egri érsek megállapította, hogy a hit zarándokútján
nem csak hívők járnak, hanem keresők is szép számban, akik
„szívük rejtekén foglalkoznak az Isten kérdésével".
Mint mondta, Isten a pogányok előtt is kitárta a hit kapuját,
amely azóta minden ember számára nyitva áll. Megállapította,
hogy a hit ma nem csupán a gyakorló keresztények kiváltsága,
és ezért arra buzdította a hallgatóságot, tegyék a plébániákat
tanútevő, befogadó közösségekké, hogy azok minden kereső
ember lelki otthonává váljanak. Az érsek szentbeszédében a
boldogság és a hit kapcsolatáról beszélt, és felidézte Erzsébetnek
Máriához intézett szavait: „boldog vagy, mert hittél!".
Rámutatott: Erzsébet szavai is mutatják, hogy a hit és a
boldogság összetartoznak. A szónok Máriát említette példaként,
aki – mint mondta – többet tud a hitnél, a boldogságnál,
mint bárki más, ezért érdemes rá hallgatni és elfogadni a
segítségét. „Ismerek embereket, akik szinte félnek a hittől.
Azt feltételezik, hogy a hit az öröm és a boldogság ellen
van. Azt gondolják, hogy a hit elvesz valamit az ember életéből,
hogy le kell mondani valamiről, ami széppé tehetné életünket.
Úgy vélik, hogy a hit ópium, amely elkábítja az embert és
eltereli a figyelmet az élet fontos, nagy kérdéseiről. Holott
éppen fordítva van, a hit az amely kinyit bennünket a többi
ember és a közösség felé, és létünk legégetőbb kérdéseire
éppen a hit nyújtja a legteljesebb és leginkább me gnyugtató
választ. Ma szinte csak a vallás szembesít olyan sorskérdésekkel,
mint a jó és a rossz, a halál és az örök élet, a bűn és a
kegyelem. Ezért aki belép a hit kapuján, az nem veszít el
semmit, ami az ember életét boldoggá, széppé, szabaddá és
naggyá teszi. Éppen ellenkezőleg a hitben találja meg saját
koordinátáit a család, a nemzet, az emberiség, sőt az egész
világmindenség vonatkozásában. A hit megszabadít az Isten nélküli
ember kozmikus árvaságától. A hitben soha nem vagyunk egyedül.
Testvérekre találunk, egy nagy családnak, az Egyháznak lehetünk
tagjai, akikkel a közös hit megvallása kapcsol össze. Nagy élmény
újra felfedezni hitünket, tudatossá tenni, elmélyíteni, megerősödni
benne. Jó azt is világosan látni, hogy ajándékba kapott hitünk
olyan érték, amelyre érdemes gondosan vigyázni, mert veszélyek
leselkednek rá, törékeny a cserépedény, amelyben őrizzük. A
Szentlélek Úristen azonban ma is vezeti Egyházát és segít
megtisztítani a babonás, egyénieskedő elemektől, az új tanítók
és tanítások túlértékelésétől. Mégis vannak, akik eltérnek
a hiteles tanítástól és olyan prédikátorokat követnek,
akiknek tanítása fülüket csiklandoztatja. Már Szent Pál
apostol is óva intett ezektől a veszélyektől (vö. 2Tim 4,3).
Nemcsak a hitetlenség kísértése leselkedik tehát ránk, hanem
a hiszékenység is szedi áldozatait. Ne adjunk hitelt a különféle
ellenőrizetlen magán kinyilatkoztatásoknak, amelyek alkalmasak
arra, hogy zavart keltsenek. Ma is vannak báránybőrbe bújt
ragadozó farkasok, akik kihasználják az emberek hiszékenységét
és különféle figyelmeztetésekkel riogatnak. Ha Jézusra és
az ő Egyházára figyelünk nincs szükségünk nagy figyelmeztetésekre.
Inkább arra van szükségünk, hogy amint óráinkat is időről
időre hozzáigazítjuk a pontos időhöz, úgy hitünket is igazítsuk
hozzá egyházunk hitéhez. A Hit Évének legyen az a legnagyobb
eredménye egyházunkban, hogy mindannyian újra felfedezzük,
jobban megismerjük és elmélyítjük hitünket.” Aláhúzta:
Mária nem azért volt boldog, mert kiváltságokat kapott azáltal,
hogy Isten fiának anyja lehetett, hanem azért, mert jobban hitt
Istennek, mint saját tapasztalatának. Ezért megtette azt, amit
Isten mondott neki, még úgy is, hogy teljes egészében ő sem
ismerte a szeplőtelen fogantatással kapcsolatos isteni tervet.
„Egyedül a hitbe kapaszkodott, ez tette Máriát naggyá,
boldoggá" – mondta az egri érsek. Kijelentette, ma szinte
csak a vallás szembesít olyan sorskérdésekkel, mint a jó és
a rossz, a halál és az örök élet, a bűn és a kegyelem, ezért
aki belép a hit kapuján, nem veszít el semmit abból, ami az
ember életét boldoggá, széppé, szabaddá teszi. „A hitben
találja meg az ember a saját koordinátáit, (...) a hit szabadít
meg az Isten nélküli ember kozmikus árvaságától" –
mondta Ternyák Csaba.
(Forrás:
kronika.ro/magyarkurir.hu)
|